![Cronica unei revoluții furate (3). 16 decembrie 1989. Flacăra izbucnește la Timișoara. Cronica unei revoluții furate (3). 16 decembrie 1989. Flacăra izbucnește la Timișoara.](https://senstv.ro/wp-content/uploads/2020/12/Tmișoara-Decembrie-1989-768x472.png)
Părea o sâmbătă obișnuită în orașul de pe malurile Begăi și nimic nu prevestea ceea ce avea să se întâmple. Numai că în acea zi de sâmbătă 16 decembrie 1989, timișorenii aveau să dovedească atâta de mult curaj, determinare și spirit de sacrificiu, declanșând evenimentele revoluționare care vor trebui să rămână în istoria acelui an, drept cele mai eroice și înălțătoare, în cadrul schimbărilor din întreaga Europă de Est.
Citește și:
Încă din ziua anterioară, pe 15 decembrie, zeci de enoriași maghiari se adunaseră în sprijinul pastorului reformat László Tőkés. Acesta se afla în conflict cu autoritățile, primind o sentință definitivă de evacuare din casa parohială pe care nu vroia să o părăsească. Trebuie subliniat că, la acel moment al desfășurării evenimentelor, nu se putea vorbi de o manifestație anti-Ceaușescu și cu atât mai puțin de una anticomunistă. Era doar o manifestare de solidarizare a unor credincioși reformați cu pastorul Tőkés. Credem deci că a fost supraevaluat mult timp rolul acestui pastor cu evidente preocupări iredentiste, în dinamica evenimentelor din acele zile. Oricum, nu se poate afirma că Revoluția ar fi început odată cu mica mișcare a suporterilor pastorului reformat. Sigur că, pe fondul tensiunii uriașe care plutea în aer, incidentul adunării unui grup de oameni în centrul Timișoarei a contat, constituind un bun pretext pentru atâția și atâția nemulțumiți care așteptau o posibilitate de a-și dezlănțui protestul.
Mica revoltă pentru susținerea pastorului maghiar a continuat și în ziua de 16, un număr mai consistent de enoriași adunîndu-se abia după-amiază. Reformaților maghiari le-au venit în sprijin și timișoreni baptiști, dar s-au adunat și numeroși ortodocși, numărul participanților devenind de ordinul sutelor. Printre ei erau și mulți curioși, dar și un însemnat număr de securiști și milițieni în civil, care supravegheau zona. Speriat de numărul mare se susținători adunați, Tokes a ieșit la fereastră și le-a vorbit oamenilor, îndemnându-I chiar să plece acasă.
- Ora 14 – În stării de spirit tensionate și nemulțumirilor acumulate, adunarea în număr mare a atâtor oameni în același loc determină la un moment dat mutarea preocupării protestatare de la problema pastorului Tokes la problemele generale ale crizei regimului. Este momentul în care adunarea de solidaritate cu Tokes se transformă în protest cu revendicări sociale și politice, iar din acest moment, pastorul iese definitiv din scenă. Practic, acum începe Revoluția. Registrul Serviciului de Filaj din cadrul Securității Timiș notează că, la ora 14, începe să se scandeze „Jos Ceauşescu!” şi „Libertate!”. Oamenii vor începe să umple Piața Maria.
- Ora 19 – Poetul Ion Monoran oprește un tramvai, strigând ”Jos Ceauşescu!” În scurt timp circulația este blocată, numărul manifestanților începând să crească considerabil. Numărul manifestanților trece de 2000. Aceștia opresc tramvaiele, blocând circulația și ocupă Piața Maria. Autorităţile intervin în forţă. Un pluton de intervenţie şi autospecialele de pompieri ale Ministerului de Interne intră în acţiune.
- ora 20 – La București, Ceaușescu este înștiințat de evenimente. El cere telefonic primului secretar al Comitetului Judeţean de Partid Timiș, Radu Bălan, să rezolve situaţia într-o oră.
- O parte a demonstranţilor pornește către principalele cartiere ale Timișoarei, iar altă parte către Comitetul Judeţean PCR, unde prezintă revendicări de ordin economic şi politic. Conducerea politică a judeţului refuză orice dialog cu manifestanţii şi ordonă măsuri brutale de împrăştiere a acestora cu bastoane, jeturi de apă şi câini.
- Primul secretar Radu Bălan şi secretarul C.C. Ilie Matei, aflat la Timişoara, pun în aplicare planul de intervenţie întocmit potrivit Ordinului 002600 al Ministerului de Interne. Grupa de comandă a Miliţiei Timiş, constituită din colonel Ioan Popescu, şeful Miliţiei, Ion Deheleanu şi şeful Securităţii, Traian Sima, ordonă împrăştierea violentă a demonstranţilor. Aceştia sunt atacați de plutoane de intervenţie ale Miliţiei şi subunităţi ale Trupelor de Securitate şi pompieri. Sunt rănite și arestate zeci de persoane, fiind încarcerate fără forme legale în arestul Miliției și la penitenciarul „Popa Şapcă”.
- Prim-secretarul PCR Bălan solicită Inspectoratului de Miliţie să trimită noi forţe. Este trimis un pluton din subunitatea antiteroristă (USLA) echipat cu scuturi, bastoane şi căşti, care vor folosi fiole lacrimogene. Protestatarii sunt împrăștiați, ordinea fiind restabilită.
- ora 20.45 – Prim-secretarul Ilie Matei cere locotenent-colonelului Constantin Zeca, înlocuitorul comandantului Marii Unităţi Mecanizate din Timişoara, să scoată trupe şi tehnică de luptă pentru a veni în ajutorul Miliţiei. Comandanţii celor două divizii MApN trimit în oraș peste 200 de militari înarmați, dar fără muniție.
- Demonstranţii se regrupează în Piaţa Maria, unde vor sta până în jurul orelor 23, când vor pleca spre Catedrală. Ei vor merge apoi în Complexul Studenţesc, în speranţa mobilizării studenților, însă aceștia au nu au reacționat. În aceste condiții, manifestanții se îndreaptă către cartierele de blocuri din Circumvalaţiunii, Calea Aradului şi Calea Lipovei, pentru a-i chema pe oameni să iasă în stradă.
- Ora 22.10 – La Întreprinderea „Banatul”, 150 de manifestanți cântă „Deşteaptă-te române” și încearcă să pătrundă în întreprindere, dar nu li se permite accesul.
- Ora 22.25 – Matei Ilie, prim secretar, îi comunică inspectorului şef, colonelul Popescu Ioan, că situaţia în „Maria” nu este stăpânită corespunzător.
- Ora 0.15 – Colonelul Ioan Popescu raportează ministrului de Interne Postelnicu faptul că 1000 de persoane de la „Maria” şi 700 de pe Calea Buziaşului, strigând ”Libertate!”, ”Jos Ceauşescu!” şi ”Jos comunismul!”, se îndreaptă spre Comitetul Judeţean de Partid. Se ordonă împrăştierea lor.
- Ajunși în faţa clădirii, manifestanții sunt întâmpinaţi de un cordon de miliţieni cu bastoane. Se repetă scenariul din urmă cu 2 ani, de la Brașov, demonstranții revărsându-și furia și frustrările acumulate prin atacarea sediului Partidului Comunist Român, spărgând geamurile, încercând smulgerea însemnelor comuniste, devastând mai multe încăperi din care au aruncat tablourile lui Ceauşescu şi cărţile cu coperţi roşii.
- Radu Bălan ordonă „să se intervină cu toate forţele pentru a-i dispersa pe manifestanţi şi apoi să fie arestaţi cei ce vor fi găsiţi umblând prin oraş.” Până spre dimineaţa sunt arestaţi peste 200 de demonstranţi.
- Ora 1.50 – Sima Traian comunică telefonic șefului Securității, generalul Iulian Vlad, situaţia din zonă. Se solicită comadantului batalionului de Securitate să reţină cât mai multe persoane.
Și a fost seară, și a fost dimineață: ziua întâi…